Dva dana kasnije napali su i Kalesiju i zauzeli je. Nakon ulaska u sami dio grada, Kalesiju proglašavaju srpskom općinom. Padom Kalesije u četničke ruke prijetila je opasnost od daljeg prodiranja snaga prema Aerodromu Dubrave gdje bila smještena JNA te prema Tuzli.
Od 11. do 16.maja te 1992. godine snage SDS-a i JNA užurbano pripremaju prodor prema Tuzli i Dubravama. Na njihovu žalost to im nije pošlo za rukom. 17. maja te jedinice od strane patriota Teritorijalne odbrane BiH zaustavljene su u Miljanovcima. Ta bitka je poznata kao bitka na “Bijeljevcu”. Kalesijski borci potpomognuti onima iz Tuzle, Živinica i Zvornika uništili su u potpunosti dvije četničke brigade, valjevsku te borogovsku. U borbama koje su tada vođene učestvovale su sljedeće jedinice: I bataljon Tojšići, II bataljon Gornji
Rainci, III bataljon Kalesija, bataljon I tuzlanske brigade, Vukovijska četa, Samostalna četa Patriotske lige i dva voda minobacačlija.
Nakon tih borbi, četnici su doživjeli prvi poraz i Kalesija tako postaje 23. maja prvi oslobođeni grad u BiH. Najveći otpor pružili su četnici iz Dubnice, ali su i oni za tri dana poraženi. U ovom selu je pronađena velika količina oružja i municije kao i sanitetskog materijala. Ovo je jasan pokazatelj da su članovi SDS-a još ranije prije početka oružanih sukoba oružjem obezbjedili Srbe u Dubnici i one u drugim kalesijskim mjestima.
Danas na mjestu ove bitke stoji spomenik sa natpisom “Ovdje je odbranjena Bosna i Hercegovina”.